Розроблення вебзастосунку засобами технології Mern для утворення спільноти книжкового середовища - Гришканич, Х. О.; Журавчак, Л. М.; Муха, Т. О. (Scientific Bulletin of UNFU, 2025)
Виявлено, що на більшості сучасних цифрових платформ, зокрема – маркетплейсів та електронних бібліотек, спостерігають недостатній рівень підтримки читацької взаємодії та обговорення змісту літературних творів. З'ясовано, що в таких середовищах функціонал рецензування має другорядне значення або зведений до технічного оцінювання товару, що ускладнює формування активної читацької спільноти. З огляду на цю проблему розроблено вебзастосунок "Форум обговорення книг", призначеного для обміну думками між користувачами щодо змісту та вражень від прочитаних книг. Реалізовано архітектуру за принципом клієнт-серверної моделі з використанням набору технологій MERN (MongoDB, Express.js, React.js, Node.js) у поєднанні з мовою програмування TypeScript, що забезпечило масштабованість, типобезпеку, швидкість розроблення та гнучкість модифікації функціоналу. Оцінено вплив REST-архітектури на зручність підтримки і взаємодії між клієнтом і сервером. Для підвищення роздільності логіки і спрощення підтримки бекенд реалізовано як набір сервісів, кожен з яких відповідає за окремі особливості бізнес-логіки: автентифікацію, управління книгами, рецензіями, оцінками та книжковими полицями. Охарактеризовано компонентну структуру інтерфейсу, засновану на React з використанням Redux та Context API для управління станом застосунку. Основною компонентою інтерфейсу є Layout, що охоплює Header, Sidebar і динамічну зону контенту, куди відображається відповідний екран залежно від маршруту. Особливу увагу приділено формуванню користувацького досвіду: застосовано принципи UI/UX-дизайну, враховуючи візуальну ієрархію, кольорову гармонію, адаптивність та інтуїтивну навігацію. Оцінено вплив оптимізаційних практик на продуктивність: використано React.memo, useCallback, React.lazy, WebP, а також налаштовано підтримку HTTP/2. Проведений аналіз засвідчив ефективність запропонованих рішень у контексті зниження тривалості завантаження, покращення взаємодії та зменшення відмов користувачів. Перспективами подальших досліджень є створення ефективних механізмів управління користувацьким контентом, зокрема, впровадження автоматизованих систем модерації, фільтрація деструктивних або спам-повідомлень, а також розроблення алгоритмів виявлення неконструктивної поведінки користувачів. Окрему увагу доцільно приділити застосуванню штучного інтелекту для персоналізації контенту й рекомендацій, що сприятиме покращенню користувацького досвіду та залученню до тематичних обговорень.