Модель побудови зворотних ланцюжків максимальних ваг багатошарового перцептрона на базі кольорових мереж Петрі - Пукач, А. І.; Теслюк, В. М. (Scientific Bulletin of UNFU, 2024)
Розроблено модель побудови зворотних ланцюжків максимальних ваг штучних нейронних мереж типу багатошарового перцептрона, інкапсульованих у моделі суб'єктивного сприйняття досліджуваних об'єктів підтримки (якими можуть виступати як безпосередньо самі підтримувані програмні комплекси, так і процеси щодо їх підтримки) відповідними суб'єктами взаємодії з ними. Також розроблено відповідний алгоритм побудови зворотних ланцюжків максимальних ваг та описано базові засади концепції інкапсуляції штучних нейронних мереж типу багатошарового перцептрона в моделі суб'єктивного сприйняття об'єктів підтримки. Особливістю запропонованого підходу є врахування фактичного впливу визначених чинників на результати суб'єктивізації сприйняття об'єкта підтримки шляхом зворотного аналізу нейронів інкапсульованих штучних нейронних мереж типу багатошарового перцептрона з метою побудови відповідних ланцюжків, що відображають максимальний вклад кожного попереднього нейрона такого ланцюжка в активацію відповідного наступного після нього нейрона. Отже, модель побудови зворотних ланцюжків максимальних ваг запропоновано як один з ключових інструментів для вирішення науково-прикладного завдання аналізу та відновлення меж чинників впливу, що впливають на суб'єктивне сприйняття об'єкта(-ів) підтримки відповідними суб'єктами взаємодії з ним(-и). Водночас розроблення моделі на підставі кольорових мереж Петрі дає змогу додатково дослідити динаміку та надійність досліджуваних процесів побудови зворотних ланцюжків на ранніх етапах системного проєктування. Окрім цього, в роботі продемонстровано результати розв'язання прикладного практичного завдання виявлення дефіцитного чинника впливу команди підтримки програмного комплексу за допомогою отриманих зворотних ланцюжків максимальних ваг. А також наведено графічну візуалізацію отриманих результатів дослідження динаміки функціонування розробленої моделі на базі кольорових мереж Петрі. На підставі отриманих результатів встановлено відповідність розробленої моделі поставленим цілям дослідження, а також окреслено перспективи щодо майбутніх досліджень у напрямі автоматизації підтримки програмних комплексів.