Фітотерапевтичні ресурси Яворівського Національного природного парку та перспективи їх використання у природотерапії - Любинець, І. П. (Scientific Bulletin of UNFU, 2024)
Вивчено видовий склад лікарської флори Яворівського національного природного парку (ЯНПП). Різноманіття лікарських рослин парку налічує 329 видів з 229 родів та 84 родин, що становить майже половину (41,9 %) судинних рослин парку та 14,9 % лікарської флори України. Відзначено 10 провідних родин лікарської флори: Asteraceae, Rosaceae, Lamiaceae, Ranunculaceae, Fabaceae, Scrophulariaceae, Brassicaceae, Apiaceae, Caryophyllaceae. Особливо багатими на лікарські рослини з огляду на частку лікарських видів від всіх видів родини є Ranunculaceae, Lamiaceae та Rosaceae. Встановлено, що тільки п’ята частина лікарських рослин парку є офіцинальними, 258 видів використовують у народній медицині. З’ясовано, що структура лікарської флори за життєвими формами містить 24 дерева, 22 кущі, 14 напівкущів, кущиків, напівкущиків, 40 однорічних, 7 одно- або дворічних, 23 дворічних, 199 багаторічних трав’яних рослин. Як наслідок, найбільшу частку у структурі життєвих форм лікарських рослин парку займають багаторічні трави (60,5 %). Здійснено розподіл рослин за видами лікарської сировини, а саме використання надземних органів: бруньок, бутонів, квітів, кори, листя, насіння, пагонів, плодів, трави та підземних: бульб, коренів, кореневищ, цибулин. Загалом як лікарську сировину можна використовувати підземні органи 94 видів рослин (у 29 з них сировиною є також і надземні органи). У 264 видів рослин джерелом лікарської сировини слугують тільки надземні органи. Зроблено акцент на лікарських рослинах, що входять до переліку рослин, які потребують охорони: созофіти становлять незначну частку (7,3 %) від загальної кількості лікарської флори парку. Звернуто увагу на важливості подальшого уточнення отриманих даних, визначення запасів лікарської сировини та формування рекомендацій у контексті їх сталого природокористування. Для впровадження природотерапевтичних технологій у рекреаційну та екоосвітню діяльність установи рекомендовано розробляти інформаційні матеріали, спеціалізовані екскурсії на екологічних стежках, маршрутах, квести, ігри для різних вікових категорій, майстер-класи з виготовлення вітамінних чаїв, враховуючи інформацію про фітотерапевтичні особливості рослин.