Склад рослин трав’яно-чагарничкового ярусу перестійних насаджень і середньовікових культур дуба звичайного у свіжих сугрудах Житомирського Полісся - Іванюк, І. Д.; Іванюк, Т. М.; Краснов, В. П.; Жуковський, О. В. (Scientific Bulletin of UNFU, 2024)
Наведено основні положення з охорони біорізноманіття в Україні та розвитку лісової сертифікації з цього питання. Виявлено потребу у детальних дослідженнях щодо зміни видового складу рослин у процесі природних сукцесій у насадженнях різних деревних порід на лісотипологічній основі. Дослідження проведено у філіях ДП "Ліси України" у Житомирській області. Під час спостережень використано загальноприйняті методики у лісознавстві та геоботаніці. Встановлено, що частка проективного покриття рослин трав’яно-чагарничкового ярусу у перестійних дубових (130-140 років) насадженнях становить 70-80 %, тоді як у середньовікових культурах (50-60 років) – 65-70 %. Найпоширенішими видами, у цих дубових деревостанах є конвалія звичайна (Convallaria majalis L.), анемона дібровна (Anemone nemorosa L.), орляк звичайний (Pteridium aquilinum (L.) Kuhn), зірочник лісовий (Stellaria holostea L.) та осока гірська (Carex montana L.). Усі ці види добре відновлюються у лісових культур дуба звичайного після проведення суцільної рубки. З’ясовано, що у деревостанах обох вікових груп трапляється близько 12 видів рослин, які мають проективне покриття понад 1 %. Також у цих дубняках трапляються рослини, які занесено до Червоної книги України, зокрема лілія лісова (Lilium martagon L.) та любка дволиста (Platanthera bifolia (L.) Rich.). Встановлено, що у 50-60-річних культурах дуба звичайного відновлюється склад трав’яно-чагарничкового ярусу (39-48 видів) до тої кількості, яка була притаманна перестійним насадженням (42-52 видів). Виявлено, що у складі трав’яно-чагарничкового ярусу перестійних насаджень широко представлені види узлісь – 18,9 % та луків – 13,2 %, а у культурах дуба звичайного – лісові види – 69,2 %, лучні – 21,2 % і рудеральні – 9,6 %. Встановлено, що величина показника видової подібності Сьоренсена між рослинними угрупованнями перестійних дубових насаджень і середньовікових культур дуба звичайного достатньо висока – 0,86. Отримані матеріали можна використовувати для розроблення нормативних документів, які регулювали б лісогосподарську та лісозаготівельну діяльність, для зниження її впливу на стан лісових екосистем.