Динаміка видового складу живого надґрунтового покриву незімкнутих лісових культур дуба звичайного у свіжих сугрудах Житомирського Полісся - Іванюк, І. Д.; Фучило, Я. Д.; Ландін, В. П. (Scientific Bulletin of UNFU, 2022)
Оцінено вплив суцільних рубань материнських дубових деревостанів у свіжих сугрудах Житомирського Полісся на динаміку фіторозмаїття живого надґрунтового покриву до і після зімкнення лісових культур. Встановлено, що перед проведенням суцільних рубок головного користування (РГК) дубові насадження у віці 130-140 років мали середню повноту близькою 0,60 та густий надґрунтовий покрив із 40-50 видів, проективне покриття якого становило 75-80 %. Після проведення суцільних РГК і створення лісових культур у рослинному покриві відбуваються кардинальні зміни, визначальним екологічним фактором яких є видалення деревостану – едифікаторного ярусу лісу, а також підліску та підросту деревних порід. При цьому, проективне покриття трав’яно-чагарничкового ярусу зменшується до 50-55 %, за практично незмінних показників його видової насиченості (близько 50 видів). Але сам видовий склад цього ярусу істотно змінюється. Зокрема, різко зростає кількість лучних злакових видів, що поодиноко траплялися у материнських фітоценозах, появилася значна кількість рудеральних видів, які є переважно однорічниками чи одно-дворічниками (злинка канадська (Erigeron canadensis L.) – 5-7 %, осот звичайний (Cirsium vulgare (Savi) Ten.), фалакролома однорічна (Phalacroloma annuum (L.) Pers.) та ін.). У дворічних незімкнених культурах загальне проективне покриття трав’яно-чагарничкового ярусу зростає до 65 % теж завдяки рудеральних видам. На трирічних зрубах трав’яно-чагарничковий ярус за проективним покриттям та видовим насиченням схожий як на дворічних. Для нього характерним є збереження певної кількості світлолюбних сільвантів, (їх сумарне проективне покриття не перевищує 6-7 %). У наступні роки, завдяки частковому відновленню підліску, підросту і зростанню впливу лісових культур, зі складу живого надґрунтового покриву поступово випадають світлолюбні рудеральні та лучні види і починається відновлення лісової рослинності. У віці 9-10 років крони лісових культур та природного поновлення практично змикаються (на 80-85 %). При цьому частка дуба звичайного (Quercus robur L.) становить 50 %, сосни звичайної (Pinus sylvestris L.) – 20 %, берези повислої (Betula pendula Roth.) – 15 %. Унаслідок змикання крон молодого деревостану та затінення поверхні ґрунту, проективне покриття трав’яно-чагарничкового ярусу зменшується до 60 %, а його видова насиченість – до 43-х видів, при цьому чітко проявляється динамічне відновлення популяцій типових лісових видів, унаслідок чого флористичний склад живого надґрунтового покриву досліджуваних фітоценозів практично повністю відновлюється.